Hasiči u nás vyjíždějí až ke 470 případům denně. Požáru přitom můžeme předejít
- 1 minuta čtení
V loňském roce vyjížděli hasiči k požáru v Česku téměř ve 172 tisících případech, což představuje neuvěřitelných 470 výjezdů denně! Mimochodem, tipli byste si, ve kterých krajích hořelo nejvíc? I na to najdete v tomto článku odpověď.
Hasiči, nebo požárníci – je v tom nějaký rozdíl?
Obojí označuje stejnou profesi. Termín „požárník“ přinesli do veřejného prostoru od roku 1953 komunisté, kterým slovo hasič asi připadalo moc obyčejné. Od listopadu 1989 už se zase používá starý dobrý hasič.
Na co dbát při rozdělávání ohně
Když už tedy táborák, pak za dodržení několika pravidel. Nestojí nás moc námahy a mohou přitom zabránit opravdu velké nepříjemnosti.
- V lese je zakázáno rozdělávat oheň, neměli bychom si tam zapálit ani cigaretu. Požár totiž může způsobit i sotva viditelná jiskra.
- Velmi nebezpečné a protizákonné je i vypalování trávy a porostů.
- V období extrémního sucha nebo za silného větru raději oheň nerozděláváme vůbec.
- Ohniště oddělujeme od okolí kameny, nasypaným pískem nebo zeminou.
- Před založením ohniště si pokud možno připravíme vodu k uhašení ohně.
- Od ohniště odcházíme až po jeho úplném vyhoření, nesmí tedy ani dýmat.
- Když plánujeme větší oheň, třeba i při pálení suchého klestí na vlastním pozemku, je lépe uvědomit předem hasiče (třeba na webu paleni.izscr.cz/).
- Když se nám přece jen oheň vymkne kontrole a nezvládáme ho sami uhasit, voláme 150 nebo 112.
Volat 112, nebo 150?
Je to jedno, protože i všeobecná tísňová linka 112 spadá pod Hasičský záchranný sbor České republiky. Obě čísla tak vedou do stejného střediska, to vyhodnotí informace od volajícího a povolá příslušnou zásahovou jednotku.
Jak funguje záchranný systém
Co se vlastně stane, když vytočíme číslo nouzového volání? Již třicet let funguje v České republice integrovaný záchranný systém, který koordinovaně řeší mimořádné události, jako třeba požáry. Součástí tohoto systému je především Hasičský záchranný sbor České republiky, lokální jednotky požární ochrany, zdravotnická záchranná služba a Policie České republiky. Když na místě zasahuje více složek záchranného systému, řídí je obvykle velitel zásahu hasičského záchranného sboru.
Hasiči nevyjíždějí jen k požárům, ale i k jiným typům mimořádných událostí od dopravních nehod přes živelní pohromy až po vylovení tonoucího z řeky. Dokonce se k různým technickým haváriím a autonehodám jezdí častěji než k ohni. Navíc se počet takových událostí rok od roku zvyšuje, zatímco počet požárů zůstává zhruba stejný.
Pozor na pet lahve v autě 💦
V létě bychom neměli nechávat na sedadle pet lahve s vodou. Pokud na ně svítí prudké slunce, může plast a voda zafungovat jako lupa a v krajním případě zapálit čalounění. Podobně fungují například i dioptrické brýle.
Kde nejčastěji přeskočí jiskra
Hasiči si vedou podrobné statistiky o svých výjezdech. Počet a příčinu výjezdů ovlivňuje roční období i oblast, kde k události dojde. Například podle hasičů z Ústeckého kraje jsou nejčastějšími příčinami požárů nedbalost a neopatrnost, dále provozně technické závady, na třetím místě, což je šokující, je úmyslné založení požáru a na místě čtvrtém špatný stav komínu. Zjišťování příčiny požáru je dnes na takové úrovni, že se ji téměř vždy podaří objevit. Platí přitom, že čím víc jdeme na západ republiky, tím víc požárů tam vypuká. Nejvíce jich loni evidovali v Karlovarském a Ústeckém kraji, což může částečně souviset s větší zalesněností těchto oblastí. Aktuálně dělají hasičům velké starosti požáry elektroaut. Mají proti nim jen omezené hasicí prostředky, ty tradiční totiž na tento druh požáru nestačí.
Ze statistického přehledu požárů z let 2000–2010 vyplývá, že u nás zhruba 4 % požárů ročně vzniká od nedopalků cigaret. 🚬 Bude zajímavé sledovat, jestli toto číslo klesne s úbytkem klasických a rozšířením elektronických cigaret.
Dobrovolní krotitelé ohně
Česko se může pyšnit tím, že má jeden z nejlepších systémů oznamování požárů na světě. Ale ještě jedna věc je u nás unikátní. Je to počet dobrovolných hasičů. V přepočtu na počet obyvatel jich žádná jiná země nemá tolik a v Česku jsou díky tomu dobrovolní hasiči vůbec nejrozšířenější dobrovolnickou organizací. Je jich u nás evidovaných téměř 360 tisíc! Zhruba každý třicátý Čech je tedy hasičem.
Historie dobrovolného hasičství v našich krajích sahá jedno a půl století do minulosti. Dobrovolní hasiči jsou organizováni a financováni nejčastěji obcí. Vyžaduje se od nich téměř totéž, co od hasičů profesionálních, včetně rychlého dojezdu k události. Jen za to nedostávají žádnou finanční odměnu. Veškeré vyčleněné finance jdou na nákup nové techniky. Zeptali jsme se Jana Hrdličky, dobrovolného hasiče z Hlásné Třebaně, proč se k této službě uvolil. „Samozřejmě mám dobrý pocit, že pomáhám,“ vysvětluje Jan, „a že díky svému výcviku bych dokázal účinně pomoci i vlastní rodině, kdyby se nedej bože něco stalo.“
Dobrovolní hasiči hrají důležitou roli i ve společenském životě obce. V některých lokalitách jsou v podstatě jediným spolkem schopným něco organizovat nebo s něčím pomoci. A tak mívají tradičně na starosti vztyčování májky nebo třeba organizaci pověstných hasičských plesů. „Na takovém plesu je zhruba polovina lidí ve vycházkových uniformách, muži i ženy, je na to hezký pohled,“ svěřuje se Jan Hrdlička, „a zveme také hasičské sbory z okolních obcí.“ Jestli chcete ochutnat, jak vypadá takový hasičský den s ukázkami zásahu i s pořádnou zábavou, zkuste letošní Hasofest, který se koná v Hlásné Třebani již téměř dvě desetiletí.
Sdílejte článek:
Pokračujte ve čtení
Kinesio tejpy: Revoluce v léčbě bolesti, nebo přeceňovaný trend? Zjistěte, jak fungují a kdy je (ne)použít
Cestovatel a fotograf Jiří Kolbaba radí, jak udělat skvělé fotky mobilem
Jak poznáme sinice, kde se můžeme koupat u jezu a na co dalšího myslet na přírodních koupalištích
Jak se v pohodě vyspat pod širákem